Stále jde o první vlnu pandemie, i když čísla v Česku mírně rostla, myslí si biochemik Konvalinka
Ačkoli čísla nakažených v některých zemích – včetně Česka – zaznamenala nový nárůst, nejde zatím podle prorektora Univerzity Karlovy pro vědu a výzkum a vedoucího výzkumné skupiny na Ústavu organické chemie a biochemie Akademie věd ČR Jana Konvalinky o druhou vlnu koronavirové infekce.
Zatímco v Evropě čísla spíše klesají, počty nakažených a zemřelých se dramaticky zvyšují například v Latinské Americe: „Virus se dostává do takzvaně imunitně naivní populace a do zemí, které nejsou připraveny ani medicínsky, ani co se týče terapie, ani testování.“
V posledních dnech se čísla zvýšila také v České republice nebo na Slovensku, které bylo dlouho jednou z nejméně zasažených zemí v Evropě. I tam ale v posledních dnech počet nakažených roste. Jan Konvalinka by se ale v tuto chvíli cestování mezi oběma zeměmi neobával.
Nekoordinované zavírání hranic
V případě, že by potenciálně zmutovaný a virulentnější SARS-CoV-2 způsobil další vlnu pandemie, mohlo by to vyvolat nekoordinované zavírání hranic. „A toho bych se bál,“ říká biochemik.
„Je to na politicích, kteří musí zvážit, jaké škody by to vyvolalo ve srovnání s počtem infikovaných. Dostali jsme lekci – naučili jsme se, že ‚lock down‘ pomáhá, ale náklady jsou obrovské. A nejen finanční… i zastavení společenské a sociální aktivity je vysoká cena.“
Jana Konvalinky se můžete ptát i vy! Napište nám své otázky související s koronavirem a onemocněním covid-19 na e-mailovou adresu plus.koronavirus@rozhlas.cz. Biochemik bude hostem Barbory Tachecí každé úterý a čtvrtek od 10:35 do 11 hodin na Plusu.
Vědec v tomto kontextu připomíná také obrovské finanční ztráty ve zdravotnictví, které je v mnohamiliardovém schodku: „Když hovoříme o finančních a ekonomických ztrátách, týká se to i zdravotnictví a tím opět lidských životů. V obou případech jde tedy o životy a je potřeba porovnat, kde jsou ty ztráty větší.“
Získaný čas musíme využít
Aktuální zklidnění situace nám před možnou další vlnou pandemie onemocnění covid-19 dává čas na přípravu, tvrdí biochemik. Vláda by teď proto měla rozumně investovat do screeningu, testovacích kapacit a hygieny. „Koupili jsme si nějaký čas a musíme ho využít,“ říká.
Přestože bojovné politické termíny typu „mít koronavirus pod kontrolou“, bychom podle Konvalinky neměli brát příliš vážně, rušení nošení roušek ve vnitřních prostorách považuje do budoucna za správné. „Je potřeba začít žít. … Absolutní bezpečnost vyjde hrozně draho a nikdy jí nedosáhneme,“ uzavírá.
Poslechněte si celý rozhovor Barbory Tachecí s Janem Konvalinkou. Mluvilo se také o takzvaném čísle R nebo vědeckých předpovědích budoucnosti.
Související
-
Potřeba testování bude velká, ať přijde druhá vlna, nebo ne, myslí si viroložka Tachezy
Co bude dál s vědeckými pracovišti, která významně posílila testovací kapacity v době vrcholící koronavirové krize?
-
Vidím to jako morální zodpovědnost, říká Slovák, který se chce nechat infikovat koronavirem
Několik potenciálních vakcín proti nemoci covid-19 vstoupilo do klinického testování. To může být ale dlouhé, a tak výzkumníci uvažují o záměrném infikování dobrovolníků.
-
Slováci jsou z pandemie už dost nervózní. Začínají věřit konspiračním teoriím, hodnotí sociolog
Čtvrtá fáze uvolňování opatření u našich východních sousedů začala. Co všechno se změní a jak si vede nový premiér?
Více o tématu
E-shop Českého rozhlasu
Vždycky jsem si přál ocitnout se v románu Julese Verna. Teď se mi to splnilo.
Václav Žmolík, moderátor
![tajuplny_ostrov.jpg tajuplny_ostrov.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/dc6840ce882ec3bac8e628bfab9f5bc9.jpg?itok=MGjKRqj7)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/6515d334428e57ce276151baa6fa5313.jpg?itok=m8R2tATO)
Tajuplný ostrov
Lincolnův ostrov nikdo nikdy na mapě nenašel, a přece ho znají lidé na celém světě. Už déle než sto třicet let na něm prožívají dobrodružství s pěticí trosečníků, kteří na něm našli útočiště, a hlavně nejedno tajemství.