Konvalinka: Přecenili jsme promořenost obyvatel. Teď by rychle pomohlo přeočkování lidí nad 65 let
Počty hospitalizovaných se dostaly na úroveň dubna 2021, v některých nemocnicích odkládají plánované operace. „Skoro všichni jsme přecenili promořenost obyvatel,“ připouští biochemik Jan Konvalinka. „Přecenili jsme počty těch, co chorobou prošli a jsou chráněni. Když to člověk vztáhl na počty obětí, které byly velmi vysoké, tak to vycházelo, že máme přes 50 procent lidí promořených, k tomu očkování. A ukazuje se, že to tak úplně není.“
„Druhá věc je, že jsme si neuvědomili, že účinek očkování u nejstarší kategorie spoluobčanů přece jen klesá, ačkoliv tedy pořád se drží, ale už to není ani devadesát, ani osmdesát procent. Ale klesá to na sedmdesát. Čili starší lidé s dalšími chorobami mohou i po dvou dávkách očkování skončit v nemocnici – a taky tam končí,“ vypočítává.
Čtěte také
Tak rychlý nárůst nemocných v nemocnicích se s přicházejícím podzimem čekal, ale odborníky překvapila rychlost šíření viru.
„A také na rozdíl od jiných evropských zemí u nás už lidé z velké části rezignovali na dodržování jakýchkoliv opatření. Virus se šíří mnohem rychleji a méně kontrolovaně, než jsme čekali,“ upřesňuje biochemik a prorektor Univerzity Karlovy pro vědu a výzkum.
Znepokojivě podobné jako loni
Jan Konvalinka patřil ještě před pár týdny spíš k optimistům, teď si musí růžové brýle sundat, říká:
„Ano, já se ke svým chybám přiznávám. Sice nerad, ale dělám to. Čekali jsme tuto podzimní vlnu, čekali jsme, že se budou lidé objevovat v nemocnicích, a čekal jsem určitě mnoho pozitivních. To ano. Ale nečekal jsem jich tolik. Nečekal jsem takový nápor na nemocnice, který zatím vypadá podobně jako loni, ale s několikatýdenním posunem. Ty křivky vypadají až znepokojivě podobně.“
„Můj osobní dojem nebo předpověď je, že se ale křivky zalomí dřív, než se lámaly loni na podzim. Pořád to znamená několik týdnů padesát mrtvých denně, tedy stovky, možná nízké tisíce obětí,“ předvídá.
Čtěte také
Konvalinka nechce přilévat do ohně ani šířit paniku, ale pokud má současný stav pandemie ohodnotit známkou jako ve škole od jedničky po pětku, říká: „Myslím, že jsme na čtyřce, ale pořád s tím ještě můžeme něco dělat.“
Připomíná středeční informaci poradní skupiny MeSES. „Je to ta mezioborová skupina, která se pokouší radit vládě – a asi dva měsíce z celé pandemie skutečně byla oficiálním poradním orgánem vlády, potom už ne. A podle mého názoru je to zdaleka nejkvalifikovanější skupina lidí, která tady do epidemie promlouvala.“
MeSES jsou skvělí odborníci, sledují situaci ve světě. A nejsou to jen lékaři, ale i virologové a společenští vědci a právníci.
Jan Konvalinka
„Za prvé jsou to opravdu skvělí odborníci, kteří pečlivě sledují situaci ve světě a ,nevymýšlejí kolo‘, tedy neberou v úvahu ,česká špecifika‘, ale přemýšlejí nad tím, jak to dělají tam, kde jsou úspěšní. A za druhé, že to je mezioborová skupina – nejsou to jen lékaři, ale odborníci, virologové, imunologové, ale také společenští vědci a právníci. To je velmi důležité,“ vysvětluje s tím, že taková skupina chybí ministerstvu zdravotnictví a nejen jemu.
Třetí dávka pro 65+
Právě MeSES přišel s návrhem, který biochemik Konvalinka podtrhuje, a to je doporučení na posilovací dávku u všech nad 65 let.
„Když se podíváte, kdo končí v nemocnicích, tak to jsou především neočkovaní lidé. Ale s tím se už dá těžko něco dělat. Protože to během několika týdnů nespravíme,“ vysvětluje Konvalinka s tím, že stále na neočkované apeluje. Případný rozdíl v počtu nově vakcinovaných uvidíme nejdřív za čtyři až šest týdnů.
Čtěte také
„Co by pomohlo velmi rychle? Druhá skupina lidí, kteří končí v nemocnicích, jsou očkovaní starší spoluobčané po druhé dávce. A tady už je úplně jisté na datech, které vidíme z Izraele a ze Spojených států, že nejpozději šest měsíců po druhé dávce je u lidí 65+ zapotřebí třetí dávka.“
Posilovací dávka totiž dramaticky změnila situaci v Izraeli, kde se teď už prakticky na covid neumírá, přitom ještě před několika měsíci tam měli podobně špatnou situaci jako my dnes.
„To je věc, která by zafungovala velmi rychle. Kdyby se lidé nad 65 nechali masově naočkovat třetí dávkou, tak bychom tu část lidí, kteří jsou očkovaní a přesto se dostanou do nemocnic, úplně vyřadili.“
Kdyby se lidé nad 65 nechali přeočkovat, tak bychom tu část lidí, kteří jsou očkovaní a přesto se dostanou do nemocnic, úplně vyřadili.
Jan Konvalinka
Konvalinka by dokonce tyto starší spoluobčany nebo ty s rizikovými chronickými nemocemi, kteří mají víc než půl roku po druhé dávce vakcíny, dokonce považoval za neočkované:
Čtěte také
„Nejen že by jim to měla připomenout SMS zpráva, ale měli by být velmi aktivně zváni k přeočkování svými praktickými lékaři. Myslím, že toto je opatření číslo jedna.“
Biochemik připomíná i výsledky zajímavé studie ze Spojených států, která na 780 tisících veteránech sledovala pokles účinnosti jednotlivých očkovacích látek. Tedy kromě vakcíny od AstraZenecy, která se v USA nepoužívá.
„A ukázalo se, že v prvních měsících po očkování je účinnost ve výši devadesáti, osmdesáti a pětadevadesáti procent. Tedy ochrana před přenosem infekce, před hospitalizací a smrtí. Nejrychleji klesá ochrana vůči přenosu infekce, a to tak, že za šest měsíců klesá asi o čtyřicet procent u Moderny, asi o padesát procent u Pfizer/BioNTech a dokonce až o osmdesát či devadesát procent u Jansenu, kde tedy klesá nejrychleji,“ shrnuje Konvalinka.
Čtěte také
„Na druhou stranu ochrana před hospitalizací nebo smrtí zůstává velmi vysoká, a to jak u Moderny, tak u Pfizeru, kde je dokonce ještě šest měsíců po očkování. Jansen klesá mnohem rychleji. Jiná data z jiných studií říkají, že AstraZeneca také klesá poněkud rychleji než Moderna a Pfizer,“ vypočítává.
„Takže ano, ochrana před infekcí klesá rychle, stejně jako před tím, abyste byli PCR pozitivní. Ale velmi dobře se drží ochrana před hospitalizací nebo smrtí,“ shrnuje.
Zkušenost z Německa?
Čísla nakažených rostou rychle i v okolních zemích. „V Německu ta čísla rostou rychle, ovšem ve většině spolkových zemí to s sebou nenese takové zatížení nemocnic a takové počty obětí jako u nás. K tomu se dá připočíst proočkovanost obyvatel, které je teď už úplně zjevné. Protože v zemích, kde to vzali opravdu vážně a které mají hodně vysokou proočkovanost, jako je Dánsko, Portugalsko a Španělsko, tak se sice virus šíří, ale nezaplňují nemocnice.“
Čtěte také
„Považoval bych za úspěch, kdyby se schválilo, že se bude vyžadovat ke vstupu do restaurací a jakýkoliv vnitřních veřejných prostor, potvrzení o očkování, o prodělané chorobě, anebo o velmi recentním testování pomocí PCR. Antigenní testy nepovažuju za dost citlivé,“ uvažuje Konvalinka o opatřeních, která by v tuto chvíli měla schválit vláda.
„Nedávno jsem byl v německém Heidelbergu a tam je toto naprostý standard. I když si jdete koupit kebab ke stánku, i když jdete do jakékoliv kavárny. Byl jsem i na univerzitě, kde má každá židle v posluchárně svůj QR kód, který si pomocí mobilního telefonu označíte. Takže je vidět, kde jste seděli, a když tam bude nějaký člověk nakažený, tak se ten samý den dozvíte, že jste měli nebezpečný kontakt,“ popisuje.
„Snaha bránit se infekci a stupeň spolupráce veřejnosti se zdravotnickými orgány, aby se to udrželo pod kontrolou, disciplinovanost lidí, ta je neuvěřitelná – a ona se pak také promítá do počtu obětí.“
A co by Jan Konvalinka určitě zdůraznil, je jednotný postoj.
„Mají tam jednotnější postoj odborné veřejnosti, akademické sféry a společenských elit. Nemají opozicí, která by házela klacky pod nohy vládě. Nemají tam univerzitní profesory, kteří by zpochybňovali význam očkování a dokonce takové, kteří by nabádali k porušování bezpečnostních předpisů nebo zdravotnických předpisů. To v Německu nenajdete,“ uzavírá.
Celý pořad Barbory Tachecí najdete v audiozáznamu.
Související
-
Tak rychlý nárůst epidemie znamená, že jsme to celému světu zase „natřeli“, říká ironicky Konvalinka
„Takto rychlý nárůst epidemie čekal jen málokdo,“ říká na Plusu biochemik Jan Konvalinka.
-
Konvalinka: Uznáváním protilátek nezachráníme životy. Jen pomůžeme těm, kteří se nechtějí očkovat
„Virus nezmizí a po nějakém podzimním nárůstu, který je opravdu nepříjemný zejména vinou toho, že lidé zůstávají v nemocnicích, zatěžují je a umírají, se to stabilizuje.“
-
Virová nálož v odpadních vodách v Praze dosahuje hodnot z března. Nevypadá to dobře, říká Konvalinka
„Popravdě řečeno nevím,“ odpovídá biochemik Jan Konvalinka na otázku, proč dnes máme 3276 covid pozitivních, což je dvojnásobek oproti minulému týdnu.
Více o tématu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.