Antisemititmus je nepřijatelný zleva i zprava. Ve Francii se vyháněl čert ďáblem, říká exministr Petříček
Po britských i francouzských parlamentních volbách se zvedlo zděšení z antisemitismu. „Jakýkoliv antisemitismus je nepřijatelný,“ zdůrazňuje Tomáš Petříček, ředitel Progresivního analytického centra, analytik Ústavu mezinárodních vztahů Praha, bývalý ministr zahraničí za SOCDEM.
„Nezaznamenal jsem například komentáře, které by směřovaly ke straně Marine Le Penové,“ poukazuje Petříček s tím, že spousta představitelů Národního sdružení v minulosti pronesla antisemitské a rasistické výroky.
Čtěte také
Nezastírá ale, že i levicový antisemitismus je velký problém. Jeho vlna se zvedla hlavně po 7. říjnu, kdy Hamás napadl Izrael a ten na to reagoval vojenskou intervencí v Gaze.
„Historicky je tu ale riziko pravicového antisemitismu a rozumím tomu, že se židovská populace v Evropě cítí méně bezpečně,“ říká Petříček.
Francie? Vymítání čerta ďáblem
Ve Francii se před parlamentními volbami spojila sociální demokracie se stranou Jeana-Luca Mélanchona, která má některé antisemitské prvky.
Petříček toto spojení označuje za problematické a považuje ho za výsledek fungování francouzského politického systému. Ten podle něj tlačí na to, aby mezi stranami vznikly tři uskupení, nic víc.
Středolevé strany hned po volbách vztahy s krajní levicí ochladily a vedou s nimi celou řadu sporů. Například o to, kdo bude novým premiérem.
Čtěte také
„Je to takové vymítání čerta ďáblem,“ říká exministr o volbě spojit se s krajní levicí kvůli poražení krajní pravice Marine Le Penové.
Neočekává ale, že by došlo k širší spolupráci středolevicových stran s těmi krajně levicovými. A to právě kvůli neshodám v otázkách, jako je bezpečnostní situace v Evropě.
„Nemyslím si, že by riziko antisemitismu v Evropském parlamentu rostlo, i když krajní pravice v něm posílila,“ uznává Petříček.
Dodává ale také, že i další evropské strany vycházejí z velmi netolerantních ideologií. Vedle lepenovského Národního sdružení ve Francii poukazuje také na stranu Frans Belang v Belgii. Obě tato uskupení jsou nyní součástí frakce Patrioti pro Evropu, ve které našli nový domov i někteří čeští europoslanci, například ti z ANO.
„Můžeme se bavit jen o antisemitismu, ale tyto strany často mají i xenofobní postoje, které podle mě do slušné společnosti nepatří,“ míní Petříček.
Nechce ale hodnotit, jestli je více antisemitských stran na politické pravici, nebo levici. „Jakýkoliv antisemitismus je nepřijatelný. Problém je, že tu máme politickou reprezentaci, která je ve 21. století schopná šířit nenávist proti skupinám obyvatel. Ať už to jsou Židé nebo jiné skupiny,“ uzavírá Petříček.
Jak je možné antisemitismu v politice předcházet? Jak mohou americké prezidentské volby ovlivnit dění v Evropě? Proč už by dnes nebyl členem vlády spolu s Andrejem Babišem (ANO)?
Poslechněte si celou Osobnost Plus, moderuje Barbora Tachecí.
Související
-
Bývalý europoslanec Telička: Macron prokázal politickou odpovědnost a odvahu
„K obrovskému skoku krajně pravicových sil nedochází, byť nárůst je znatelný. Je to ale zdvižený prst,“ komentuje Pavel Telička výsledky voleb do Evropského parlamentu.
-
Libor Dvořák: Francouzské a britské volby? Kyjevu se ulevilo, Moskva je otrávená
Výsledky parlamentních voleb ve Francii a Velké Británii s velkým zájmem a znepokojením sledoval celý starý kontinent. Jiná očekávání měl ale Kyjev, jiná Moskva.
-
Politolog: I s levicí bude pro Francii obtížné sestavit vládu. Le Penová si počká na rok 2027
Levicová Nová lidová fronta je vítězem parlamentních voleb ve Francii. Favorizované krajně pravicové Národní sdružení skončilo třetí. Jak vítězství levice změní Francii?
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.