Vědecké dobrodružství v Indii: Věděli jste, že z jednoho pepřovníku se sklízí různé druhy pepře?
Závěrečný díl vědeckého dobrodružství Ondřeje Ševčíka si posvítí na fairtradovou produkci koření.
Právě kvůli koření se už před stovkami let vydávali mořeplavci na dlouhé cesty kolem Afriky do Indie. A pěstuje se tady i dnes – mimo jiné třeba skořice, vanilka, hřebíček nebo pepř.
Pro hřebíček musí sběrač vyšplhat po úzkém vysokém stromě. „Nahoře ho sbírá do pytle, který má na sobě upevněný. Pak sleze dolů a musí hřebíček přebrat,“ popisuje úlohu sběračů ředitel fairtradového družstva Sreekumar.
Pro farmáře tady odborníci předpěstovávají třeba vanilku. Místo zeleniny se tak ve fóliovnících rodí sazenice vanilkovníku. „Hlídáme tady přesnou vlhkost vzduchu a další věci. Všechno musí být v rovnováze,“ vysvětluje Sreekumar.
Různé druhy pepře z jediné liány
Kuličky pepře se z rostliny sbírají ručně a farmáři je suší na střechách svých domů. Z jednoho stromu přitom dovedou získat hned čtyři druhy koření.
„Sušení trvá průměrně tak tři, čtyři dny – tak vznikne černý pepř. V případě bílého se odstraní vrchní slupka a až potom se suší. Zelený pepř sušíme jen chvilku a pak se naloží do nálevu. A červený se zase sbírá vůbec nejpozději,“ říká farmář Sabaty.
Od zemědělců míří nasušený pepř do třídírny a balírny, kde obsluha za hodinu dokáže zpracovat až 2 tuny koření. Nejrůznější detektory přitom hlídají, aby výstupní balení neobsahovalo nic navíc.
Poplatky za fair trade
Fairtradová družstva musí platit vyšší poplatky, než je běžné. Přesto ale Sreekumar nepochybuje o správnosti této cesty.
„Poplatky jsou trochu vysoké – celkem 6 tisíc dolarů ročně, ale zase nám dávají příležitost k dobrému obchodu, a také umožňují farmářům žít kvalitnější život.“
Související
-
Vědecké dobrodružství v Indii: Budoucnost je ve využití přírodních metod, říká farmář
Rostlinná ajurvéda, tak říkají indičtí zemědělci obnově přirozenějšího pěstování rostlin. Přímo v Indii zjišťoval všechno o návratu ke kořenům Ondřej Ševčík.
-
Vědecké dobrodružství v Indii: Degustátorům projdou ročně pod rukama tisíce tun kávy
Spotřeba klesá, ale tržby stoupají. I Češi si raději připlatí za kvalitnější kávu. Třeba z fairtradové produkce. V jihoindické Kerale natáčel Ondřej Ševčík.
-
Vědecké dobrodružství v Indii: Faitradový příplatek pomáhá vybudovat přehradu nebo filtr na vodu
Přestože jsou fair trade výrobky zpravidla dražší, stále více Čechů je ochotných připlatit si za možnost podpořit malé zemědělce.
Více o tématu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.