Ochrana Krušných hor bez CHKO nestačí, tvrdí starosta. Věřím v odpovědnost lidí, namítá lesník
V Krušných horách má vzniknout největší chráněná krajinná oblast v Česku. Ministerstvo životního prostředí chce záměr vyhlásit ještě letos v létě, zatím ale naráží na námitky a obavy některých obcí. „Žijeme s ochranou přírody v našich lesích celou dobu,“ poznamenává v Pro a proti lesní správce božídarských lesů Karel Picura. Starosta Horního Jiřetína Vladimír Buřt ale má zkušenosti s nelegálními těžbami, kterým se nedalo bez ochrany území bránit.
Vítáte, že by měla vzniknout Chráněná krajinná oblast Krušné hory?
Vladimír Buřt (Zelení): Ano, vítáme. Jako zastupitelstvo jsme vyjádřili tomuto záměru podporu a máme určitě řadu důvodů, proč ho podpořit.
Karel Picura: My to nevítáme, protože žijeme s ochranou přírody v našich lesích celou dobu. Dvě třetiny rozlohy lesů jsou národní přírodní rezervace, takže jsme měli možnost zažít různé typy správy.
Čtěte také
A existuje také rozhodnutí zastupitelstva města, které zřízení CHKO odmítá. Na tomto rozhodnutí se vzácně shodla koalice i opozice a hlasovaly naprosto jednoznačně.
Proč nestačí stávající ochrana v rámci Natura 2000 a UNESCO? Proč je ještě potřeba zřizovat chráněnou krajinnou oblast?
Buřt: Krušné hory si jako celek zaslouží plošnou ochranu po všech desítkách let, kdy ta krajina byla velmi extenzivně využívána až zneužívána. Především není podstatná část Krušných hor vůbec nijak chráněna a jednotlivé oblasti mají různý stupeň ochrany.
Co se týká území, která patří do evropsky významných lokalit, tak v nich mají všechna opatření pouze doporučující charakter. Správci, majitelé a další je mohou, ale nemusí v plném rozsahu akceptovat. To je velký problém.
Odpovědnost?
Není skutečně příroda Krušných hor natolik hodnotná a potenciálně natolik ohrožena, že by si zasloužila větší ochranu?
Picura: Určitě si to nemyslím. S panem starostou se shodneme, jak by měla krušnohorská příroda vypadat do budoucna. Měla by být maximálně rozmanitá a připravena na klimatickou změnu.
Rozcházíme se v pohledu, jak toho dosáhnout. V Krušných horách je strašně cenná rozmanitost, ale širším slova smyslu. Vidím naopak jako obrovské plus, že národní přírodní rezervace spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny.
Čtěte také
Evropsky významné lokality spravují krajské úřady a volnou krajinu spravují obce s rozšířenou působností. Toto vidím jako veliké plus Krušných hor. Takový systém je plně funkční, udržitelný, robustní a ufinancovatelný. Věřím v odpovědnost lidí. Velkou roli sehrávají i občanské iniciativy.
Kdyby mělo dojít, nedej bože, k nějakému většímu zvěrstvu v přírodě, tak se tomu postaví jak obce, tak občanské iniciativy.
Neosvědčil se stávající systém ochrany krušnohorské přírody? Není to výhodou, že tam jsou vedle sebe nejrůznější způsoby ochrany?
Buřt: Na řadě věcí bychom se shodli, ale právě s odpovědností lidí máme velmi negativní zkušenosti. V našem katastru je drtivá většina lesů soukromých vlastníků.
Byli jsme opakovaně svědky velkoplošné nelegální těžby ve starých bučinách. Přestože to vyšetřovala policie a Česká inspekce životního prostředí a všichni potvrdili, že šlo o nelegální těžbu, tak bylo pozdě a nedošlo k úplnému dořešení případu. Stávající ochrana je opravdu nedostatečná.
Skutečně je rozumné se spoléhat na odpovědnost lidí?
Picura: K nelegální těžbě by došlo, ať je tam chráněná krajinná oblast, nebo ne. A jak pan starosta říkal, byla to nelegální těžba i podle současných předpisů a zákonů a současné správy, takže toto je věc, ke které si nemyslím, že by ochrana nějak pomohla.
Poslechněte si celou diskusi v audiozáznamu nahoře článku.
Související
-
Biodiverzita na Křivoklátsku mizí, říká přírodovědec. NP omezí rozvoj na turismus, oponuje urbanista
Je ochrana přírody na Křivoklátsku dostatečná, nebo potřebuje posílit vznikem národního parku? Diskutují geolog Jakub Hruška a Tomáš Hradečný za Otevřené Křivoklátsko.
-
Neměňme něco, co funguje. Dokument o tom, proč na Křivoklátsku nechtějí národní park
Na Křivoklátsku se vláda chystá vyhlásit nový národní park. Zdánlivě nekonfliktní snaha o silnější ochranu přírody ovšem přerostla do sporu místních s ministerstvem.
-
V Beskydech chtějí lidé stavět, ochranáři jsou proti. ‚Hodnotou je právě ta nezastavěná krajina,‘ namítají
Většině obcí výstavba nevadí, naopak chtějí těžit z cestovního ruchu. Ochranáři ale namítají: „Cestovní ruch je založený na krásné přírodě. A ta je krásná, protože není celá zastavěná domy.“
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Hurvínek? A od Nepila? Teda taťuldo, to zírám...
Jan Kovařík, moderátor Českého rozhlasu Dvojka
![hurvinek.jpg hurvinek.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/4c83e43279b642121b870ce888c62be8.jpg?itok=5JPOJ2vm)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/c61cb9fdb5b8bd1e1a6d06ebcb7110e7.jpg?itok=4Fwwcnre)
3 x Hurvínkovy příhody
„Raději malé uměníčko dobře, nežli velké špatně.“ Josef Skupa, zakladatel Divadla Spejbla a Hurvínka