Tereza Zavadilová: Svět je plný dluhů
Současná doba jako každá jiná mé své charakteristiky. Technologickou revoluci, klimatickou krizi, doznívající vysokou inflaci, geopolitické konflikty, populismus – a dluhy. A vlastně to vše spolu souvisí.
Globální dluh loni na podzim vyšplhal na neskutečných 307 bilionů dolarů. V korunách jsme v řádech trilionů. A to navzdory vysokým úrokovým sazbám, které zadlužování brzdí. Zhruba třetina dluhu připadá na veřejný, tedy vládní dluh.
Čtěte také
Nárůst státních dluhů zrychlil od pandemie, kdy většina vyspělých zemí rozdávala štědré kompenzace domácnostem i firmám v uzavřené ekonomice. Zadlužování pokračovalo i pak kvůli energetické krizi, kterou se opět většina vlád snažila nějak zmírnit. Toto spolu s logistickými zácpami a zostřenými zahraničními konflikty, které rozhodily mezinárodní obchod, akcelerovalo inflaci.
Nejvyšší zadlužení mají tradičně vyspělé země, Japonsko, Spojené státy i Evropa. Státy eurozóny hospodaří s průměrným dluhem přes 90 procent HDP, v celé Evropské unii je to zhruba o deset procentních bodů méně. Rozpočtová kázeň je velké téma třeba v Německu, kde schovávání peněz do mimorozpočtových fondů, což v Česku dobře známe z konce 90. let, vedlo k politické krizi a ohrožení klimatických plánů.
Motor ekonomického růstu
V Česku je nyní horkým diskusním tématem přijetí eura. Maastrichtská kritéria stanovují pro členské státy závazek nemít dluh vyšší než 60 procent HDP. Jednak to skoro nikdo neplní, za druhé Brusel závazek pozastavil během pandemie, takže hříšníkům nyní nehrozí sankce už ani na papíře.
Čtěte také
Česko patří mezi evropskými zeměmi k těm nejméně zadluženým a maastrichtské kritérium by plnilo ještě pár let úplně pohodlně. Vládu ale znepokojuje rychlý růst zadlužení, proto sáhla k šetření v podobě konsolidačního balíčku.
Proč je vysoký dluh vlastně špatný? V teorii platí, že čím vyšší dluh, tím víc roste pravděpodobnost bankrotu, což se projeví ve vysokém úroku, který země musí platit. Pokud je dluhu moc, musí investory uplácet stále vyššími úroky, aby dluhopisy kupovali. Protože vláda splácí velké sumy, v rozpočtu má méně peněz na jiné nutné výdaje.
Hodně zadlužené země se většinou snaží devalvovat měnu, aby hodnotu dluhu snížily, takže roste měnové riziko i inflace – takto dlouhodobě hospodaří Argentina či Turecko, před eurem to bylo zvykem i na jihu Evropy. Prostě velký dluh je něco, co do slušné společnosti nepatří.
Čtěte také
Jenže jsou si rovní a rovnější, v praxi to tak úplně není, bohaté ekonomiky jsou pro investory natolik atraktivní, že velký dluh unesou – jako zmíněná Amerika, Japonsko či Británie.
Vládní dluhy přesto nejsou jen negativní věc. Globální dluh vzrostl v poslední dekádě o třetinu, v době, kdy se výrazně zvýšilo bohatství celého světa a lidstvo zažívá velký technologický pokrok. Období velkých inovací v historii včetně průmyslové revoluce byla většinou spojena s obdobím vyšších dluhů, které jsou motorem ekonomického růstu. Velké škrtání zastaví investice a růst, jako se to stalo v Česku po finanční krizi.
Jenže, jak se mohou vlády z hory dluhů vyhrabat ven? Nebude to jednoduché. Letos bude ve světě supervolební rok, bude se konat nejvíce voleb v historii.
Před volbami se do nepopulárních řešení, jako jsou rozpočtové úspory, moc nikomu nechce, zvláště v současné éře politického populismu. A nějaké volby jsou vlastně vždycky. Zbývá naděje, že ekonomika se rozjede natolik, že si s dluhy poradí trh sám. Anebo se prostě tradičně průšvih odsune někam do budoucnosti.
Autorka řídí byznysový web Newstream.cz
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.