Rakouské volby
Spolkový prezident Rakouska Heinz Fischer se v rozhovoru pro rakouský rozhlas vyslovil pro to, aby nová vláda byla sestavena co nejrychleji. Parlamentní volby se mají konat 1. října. Podle jeho názoru se jednání nemají zbytečně protahovat a tomu chce také napomoci. Je jistě dobré, když se jednání o spolkové vládě vedou důkladně, ale časová disciplina je určitě také užitečná, prohlásil Fischer. A dodal, že pro něho osobně není zavazující, aby ten, kdo obdržel nejvíce hlasů, byl pověřen sestavením vlády. Ústava nezná žádné automatismy, a proto já je také neznám.
Spolkový prezident přitom uvítal jednomyslné rozhodnutí poslanecké sněmovny vyhlásit volby předčasně tak, jak on sám navrhoval a nikoliv koncem listopadu, jak si přáli někteří vládní představitelé, protože, jak řekl, volební boj bude kratší a levnější.
Tento týden (7.8.) zveřejněné volební preference za prvý srpnový týden naznačují, že obě největší politické strany, lidová a sociálně demokratická, zaostávají zatím za svými výsledky v roce 2002. Lidovci s 36 až 38 procenty jsou sice na prvém místě, ale sociální demokraté nehledě na skandál s bankou BAWAG, který měl za následek vyřazení odborářů z volebních listin, by dostali 32 až 34 procenta.
Třetí místo v průkumu zaujímají s 12-13 procenty Zelení. Následují Svobodní s 5 až 6 procenty, kteří vyhlásili opozici nynější vládní koalici, zatím co Haiderova odštěpenecká skupina, která je součástí vládní koalice s lidovci, nemá stále zajištěný vstup do parlamentu. Zřejmě jim nepomohl ani očekávaný počáteční vzestup po vystřídání Haidera Peterem Westenthalerem. Raketový nástup zaznamenala Volební listina dr. Martina za demokracii, kontrolu a spravedlnost kontroverzního poslance evropského parlamentu Hanse-Petera-Martina, která by dnes obdržela 5 až 6 procent. Nelze přitom vyloučit její další nárůst.
V roce 2002 získali lidovci přes 42% a sociální demokraté 36,5 procent hlasů. Současná rakouská politická scéna je mimořádně nestabilní, protože velká část voličů si zatím není jistá, komu odevzdá svůj hlas. Jasné je jenom třetí místo zelených. Navíc se na volební scéně zřejmě objeví více subjektů, které věří v možnost získat poslanecká křesla. Mezi ně patří na příklad především komunisté, kteří naposledy zasedali v parlamentě v letech 1945 - 59. V posledních volbách zcela propadli, když získali 0,56 procent. Nyní jim vysvitla naděje, když se v nedávných volbách ve Štýrsku dostali do zemského parlamentu. Právě tam by chtěl jejich špičkový kandidát Mirko Messner získat mandát. Mohl by být přitažlivý pro voliče se slovanskými předky, protože je vzdělaným rodilým Slovincem, synem známého spisovatele Janko Messnera. Zatím se přihlásilo dvanáct volebních subjektů ale do 22.srpna, posledního dne registrace, je ještě dost času.
Více než polovina Rakušanů považuje dosavadní průběh předvolebního boje za nenávistný a nevěcný na rozdíl od jedné pětiny voličů, která si myslí opak. Na otázku průzkumové agentury Imas, jaké problémy podle vašeho mínění budou hrát rozhodující roli, odpověděli dotázaní takto: 85 procent respondentů soudí, že zabezpečení pracovních míst, 66 procent zdravotnictví a 61 procent problémy s cizinci. Téměř dvě třetiny nastávajících voličů jsou přesvědčeny, že ve volebním boji bude hrát velkou úlohu otázka důchodů, o něco méně pak hospodářský rozvoj. Aby se o těchto otázkách vedla korektní diskuse, navrhuje generální tajemník lidovců Reinhold Lopatka uzavřít smlouvu o férovém vedení předvolebního boje, jak ji nazval. Lopatka si stěžuje, že sociální demokraté přes řadu podnětů, které učinil, jsou zatím jediní, kteří nepředložili konkrétní návrhy. Podle jeho názoru by bylo vhodné na zbývající necelé dva měsíce dojít k dohodě, ale v září by bylo už pozdě. Vedení sociální demokracie ústy svého představitele Norberta Darabose odpovědělo, že je ochotno vést přímé rozhovory s lidovci, ale pokud jde o výsledky těchto jednání, dívá se na ně skepticky. Kdyby nedošlo k dohodě, pak by vyhlásilo vlastní Chartu, které se bude držet. Nepovažuje proto za užitečné se o tomto problému dohadovat prostřednictvím médií. Slíbil, že jeho strana povede čestnou debatu, ale přitom politickou. Pokud lidovci očekávají návrh na jejich nabídku, pak by měly být hlavním tématem zásady financování volebního boje. Zkušenosti s lidovci však ukazují, že čestný princip vždy porušili. Lopatka neví, co férové je, natožpak jak se to slovo píše prohlásil Darabos.
Je zřejmé že sestavování nové spolkové vlády v Rakousku nebude jednoduché. Proto již nyní spolkový prezident upozorňuje, že nedovolí, aby se uměle protahovalo. Nechce opakování z roku 2000, kdy byla sestavena až po čtyřech měsících a současný spolkový kancléř Wolfgang Schüssel ji uzavřel s krajně pravicovými Svobodnými.
Další komentáře si můžete poslechnout v pořadu Názory a argumenty v sekci Rádio na přání .
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.