Odhalíme jen zlomek toho, co u nás dělají ruští agenti. Podléhají přímo Putinovi, soudí expert Kutěj
V Izraeli padla první velká hlava za to, že nebyl zastaven teroristický útok Hamásu 7. října loňského roku. Z funkce odstoupil šéf izraelské vojenské rozvědky Aharon Chaliva. Ten svoji rezignaci podal již dva týdny po útoku, přijata byla až nyní. „On sám to jako selhání ohodnotil už tenkrát, což ještě nebylo vyhodnocené se vším všudy,“ říká pro Český rozhlas Plus v pořadu Osobnost Plus plukovník a bývalý zpravodajec Libor Kutěj a rozebírá také fungování ruské rozvědky.
Šéf izraelské vojenské rozvědky zůstával ve službě, dokud za něj nebyl vybrán vhodný nástupce. „V Izraeli je osoba vojáka velmi vážená, slouží tam všichni kromě ultraortodoxních Židů. Proto si myslím, že je to standardem,“ vysvětluje expert, proč Chaliva se svým prohlášením předstoupil před národ.
Čtěte také
„Když se podívám na situaci po 7. říjnu, tak několik vysokých funkcionářů tajných služeb i armády předložilo své rezignace.“
Chalivovo selhání spočívá v podcenění nebezpečí. Večer před útokem byl informován o nezvyklých pohybech, které ale vyhodnotil jako cvičení a nevěnoval jim pozornost včas. K podobné chybě přitom nedošlo poprvé, v roce 1973 například úplně stejným opomenutím došlo k jomkipurské válce.
Útok Hamásu ale nelze vnímat jako selhání jednotlivce, protože každá bezpečnostní služba má pouze omezené možnosti, jak získávat informace o svých nepřátelích.
Chyby ruské rozvědky
To, že tajné služby nemají šanci odhalit veškerou činnost zahraničních agentů, je zjevné i při mapování činnosti agentů ruské rozvědky na našem území.
„S největší pravděpodobností víme o rozhodně menší polovině toho, co se děje nebo co se připravuje,“ říká Kutěj a odhaduje, že odhalit se podaří pouze 10 až 30 procent aktivit. „Žádná přesná kvantifikace ale není možná, protože se nám nikdy nepodaří zjistit 100 procent.“
K obnově a rozvoji ruské rozvědky došlo až s nástupem Vladimira Putina k moci.
„Je to jeho doména, kterou si vyhradil pro sebe,“ předpokládá Kutěj. „Co se týče eliminačních operací v zahraničí, tak ke každé jedné dává souhlas on.“
Čtěte také
I přes značné kvality ruských agentů je možné, že v případě informací o situaci na Ukrajině před invazí došlo k podobnému pochybení jako v případě izraelské reakce na činnost Hamásu.
„Nevíme, co mu mělo být předkládáno, co mu bylo předkládáno ani jak to bylo naplánováno. Dodnes jsem přesvědčen, že ještě úplně přesně nevíme, jaký byl cíl té operace,“ uvažuje Kutěj.
„Spekulujeme, že to bylo svržení vlády, že tam přijížděly jednotky, které měly uchvátit Kyjev. Ale bylo to skutečně tak?“
K pochybnostem ho vede pomalý postup a pokračující konflikt. Domnívá se, že kdyby Rusové Kyjev dobýt chtěli, už by k tomu došlo.
„Setkali se s něčím, na co nebyli připraveni. To znamená, že buď rozvědka předložila informace, které nebyly v souladu se skutečností, anebo které nemohli předpokládat,“ vysvětluje Kutěj a dodává, že do reálného vývoje vstupuje mnohem více faktorů, ne jen informace tajných služeb.
To lze pozorovat například na roli prezidenta Volodymyra Zelenského, o němž Rusové údajně předpokládali, že uteče do exilu.
Jakých největších chyb se v nedávné historii dopustily tajné služby? Variují ruští agenti v evropských zemích své strategie? A dokáží na ně naše bezpečností složky reagovat dostatečně efektivně? Dozvíte se v záznamu celého rozhovoru. Ptá se Barbora Tachecí.
Související
-
Maďarsko může do EU pouštět ruské špiony, varuje Nerudová. Zasedla jste si na Orbána, oponuje Knotek
Ohrožuje maďarský vízový program bezpečnost Evropy? Diskutují europoslankyně z hnutí STAN Danuše Nerudová a europoslanec hnutí ANO Ondřej Knotek.
-
Ondřej Soukup: Co chtějí propuštění ruští disidenti
Rusko získalo šest agentů svých tajných služeb, včetně nájemného vraha Vadima Krasikova, a dva hackery, odsouzené za krádeže údajů z kreditních karet.
-
Jan Fingerland: Blízký východ chodí kolem velké jámy
Staré české úsloví nás varuje, že kdo chodí okolo močidla, pravděpodobně se nastudí. Platí to i pro ozbrojené konflikty, které vzejdou z narůstajícího napětí.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.