Stát neprovozuje hutě, říká poslanec. V Liberty měl zasáhnout mnohem dříve, oponuje hejtman
Vedení zkrachovalé Liberty Ostrava nesmí od minulého týdne nakládat s majetkem firmy – s finančními převody nebo změnami smluv musí souhlasit insolvenční správce. Soud vyhověl návrhu věřitelů, kteří mají obavu ze zhoršení už tak zoufalé situace. „Stát nemá zachraňovat vytunelovaný podnik,“ soudí v pořadu Pro a proti poslanec Michal Kučera (TOP 09). „Není to ledajaký podnik,“ oponuje hejtman Moravskoslezského kraje Josef Bělica (ANO). „Stát měl zasáhnout mnohem dříve.“
Měla by se na záchraně Liberty Ostrava více podílet česká vláda?
Čtěte také
Josef Bělica (ANO): V době, kdy jsem vyzýval k zásahu státu, šlo o tu nejlepší možnost. Vládě jsem vyčítal, že v tomto procesu byla velmi pasivní – měla se o Liberty starat podstatně lépe od samého začátku. Jsem rád, že soud rozhodl o omezení pravomocí majitele Liberty, ale myslím, že k tomu mělo dojít podstatně dříve.
Dnes se však jeví jako reálné, že do podniku vstoupí strategický investor a věřím, že vstup českého investora dopadne dobře.
Michal Kučera (TOP 09): Když začaly problémy Liberty, stát rozhodně neměl být tím, kdo by její problémy vzal na sebe. Je to přeci jen soukromý subjekt, ačkoli jde o významného zaměstnavatele v regionu. Stát tu ale není od toho, aby provozoval hutě.
Stát ale byl aktivní a je aktivní i dnes, a to jak z pozice ministerstva průmyslu a obchodu, tak z ministerstva práce a sociálních věcí a ministerstva financí. Vláda se snaží komunikovat s případnými investory, kteří by převzali alespoň část výroby, a řešit problémy lidí, kteří z Liberty odcházejí – tedy aby se dokázali uchytit na trhu práce a nezůstali bez finančních prostředků.
V jakých ohledech by měla být vláda aktivnější?
Bělica (ANO): Vláda byla od začátku velmi pasivní a do toho procesu vůbec nevstupovala. Ministři se o fabriku nezajímali. Když byli v regionu, za těmi lidmi sem nepřišli a ani s vedením společnosti navenek nikdo nekomunikoval. Jednali místo toho s investory, a to zřejmě velmi vlažně. Já jsem vyzýval k tomu, aby stát aktivoval ty „páky“, které má, a snažil se komunikovat i s dalšími věřiteli.
Jde o pohledávky společnosti OKD, které se týkají energetického dodavatele Tameh a státní exportní pojišťovny EGAPu, byť v tomto případě je pohledávka garantovaná, a které měl stát aktivovat už od začátku. Jednání s nimi měl vést podstatně dříve.
Aktivity ministerstva práce a sociálních věcí, které zmiňuje poslanec Kučera, nejsou nijak nadstandardní, to je jejich zákonná povinnost.
Čtěte také
Kučera (TOP 09): K omezení majetkových pravomocí současného managementu došlo právě na návrh EGAPu, stát tedy v této chvíli skutečně jednal. Liberty se dostala do problémů kvůli špatnému řízení soukromého podnikatele, který podnik doslova vytuneloval. Nedokážu si představit, že na sebe stát bere rizika nějakého podnikatelského subjektu.
Dovedu si představit jedině to, že by se stát angažoval – v řádu měsíců – pouze do chvíle, než by podnik převzal strategický partner. K takovému kroku ale nedošlo.
Měl by se stát starat o soukromý podnikatelský subjekt?
Bělica (ANO): Tady se ale nejedná o ledajakého soukromého investora. Jde o významného zaměstnavatele v Moravskoslezském kraji, na kterého jsou navázány tisíce lidí. Ocel je navíc strategickou surovinou. Z těchto důvodů měl do této situace stát zasáhnout.
Kučera (TOP 09): Jsem přesvědčen, že je to soukromá firma, byť významná, ale nemyslím si, že by měl stát financovat vytunelovaný podnik. Takových firem tu máme řadu – mám na mysli třeba situaci povrchových dolů a elektráren v severních Čechách. Stát by se měl v Liberty angažovat, ale nesouhlasím s tím, že by nebyl dostatečně aktivní.
Zmírnit dopady
Jakou úlohu zde sehrál Moravskoslezský kraj? Nezaspal v nějakém ohledu?
Bělica (ANO): V situaci, která nastala, jsme mohli pouze zmírnit dopady na zaměstnance. Přistoupili jsme k poskytování bezúročných půjček, když lidé nedostali výplaty. Tímto systémem jsme posléze pokryli i dceřinou společnost LEPO. Troufám si tedy říci, že Moravskoslezský kraj lidem z Liberty výrazně pomohl, navíc pomohl rychle. Týká se to také rekvalifikací nebo možností najít novou práci, máme za těmito účely zřízenou i infolinku.
Neměli jsme žádné exekutivní nebo jiné obchodní možnosti, jak systému přispět. To, co jsme udělali, bylo daleko nad rámec toho, co jsme museli.
V jakém stavu je Liberty Ostrava dnes? Dává její záchrana ekonomický smysl?
Bělica (ANO): Stoprocentně ano. Jsou tu bezesporu ziskové a konkurenceschopné provozy. Kdyby ale vláda zasáhla dříve, nemuselo tu půl roku docházet ke zdanění majetku. Nicméně jsem přesvědčený, že se v Liberty pod patronátem nového investora v budoucnu znovu rozjede i prvovýroba.
Kučera (TOP 09): Pokud bude Liberty začleněna do smysluplné a silné strojírenské skupiny, má šanci a její potenciál se může dále rozvíjet v nových technologiích i provozech. Obrovský potenciál je nyní v přeměně původní výroby na výrobu „zelenou“, na což poskytuje Evropská unie významné finanční prostředky.
Bělica (ANO): Myslím, že k výrobě, která zde s odstavením koksovny končí, už znovu nedojde. Ale věřím tomu, že se tu jednou bude opět vařit ocel – a za použití nových technologií se podaří vyrábět právě onu „zelenou“ ocel.
Více podrobností o budoucnosti Liberty Ostrava, jejích potenciálních investorech strategické výrobě oceli v ČR si můžete poslechnout v záznamu celé diskuse. Moderuje Jan Bumba.
Související
-
Odbory budou s vedením Liberty Ostrava jednat o hromadném propouštění
Zabili Novou huť. Tato tři slova jsou v pozvánce na dnešní velké setkání zaměstnanců ostravské hutě Liberty. Akci svolaly odbory, které čeká také jednání s vedením firmy.
-
Sedm měsíců mohl majitel huť vysávat. Nechal insolvenčnímu správci prázdné ruce, zlobí se odbory
Odboráři v ostravské huti Liberty dnes budou jednat s vedením firmy o dalším osudu zaměstnanců. Mimo jiné také o už dříve ohlášeném hromadném propouštění.
-
Zkrachovalá huť Liberty začala odstavovat koksovnu
Zkrachovalá huť Liberty Ostrava začala dnes odstavovat koksovnu, proces je naplánován asi na 25 dní. V České televizi to řekl ředitel koksovny Kamil Kičmer.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Vždycky jsem si přál ocitnout se v románu Julese Verna. Teď se mi to splnilo.
Václav Žmolík, moderátor
![tajuplny_ostrov.jpg tajuplny_ostrov.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/dc6840ce882ec3bac8e628bfab9f5bc9.jpg?itok=MGjKRqj7)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/6515d334428e57ce276151baa6fa5313.jpg?itok=m8R2tATO)
Tajuplný ostrov
Lincolnův ostrov nikdo nikdy na mapě nenašel, a přece ho znají lidé na celém světě. Už déle než sto třicet let na něm prožívají dobrodružství s pěticí trosečníků, kteří na něm našli útočiště, a hlavně nejedno tajemství.