Tereza Zavadilová: Ekonomický program Harrisové zatím není kdoví co, bohužel
Americký prezident Joe Biden na sjezdu Demokratické strany rekapituloval svou éru a zároveň předával vedení partaje Kamale Harrisové, v jejíž prospěch v nadcházejícím prezidentském klání on sám odstoupil. Nechyběla gesta a emoce, což je pochopitelné a lidské. Ale nejen to.
Biden prohlásil, že Amerika se nachází v klíčovém okamžiku dějin, kdy rozhodnutí voličů určí vývoj nejen na domácí scéně, ale i v zahraničí, a to na další desetiletí. Tady velká nadsázka není – a platí to pro politický i ekonomický vývoj světa.
Čtěte také
Co nyní Harrisová nabízí? Nedávno představila několik návrhů, které zřejmě chce postavit jako program proti Donaldu Trumpovi. Komentátoři glosují, že většinu si vypůjčila od Bidena a to, co přidala, je volební populismus mířící proti republikánům.
Harrisová chce zvýšit korporátní daň z 21 na 28 procent, zastropovat ceny potravin na federální úrovni, slibuje dostupnost bydlení a větší daňové úlevy pro rodiny s dětmi.
Ekonomům se to nelíbí, varují před další regulací a trestáním firem. Jenže na ekonomy její plány necílí, jsou to američtí voliči, kteří z aktuálních finančních těžkostí viní to, že se jde příliš na ruku velkým korporacím a nikoli rodinám.
Dědictví Bidena
Co Harrisové v programu chybí, alespoň prozatím, je zásadnější téma nebo směr. Jako měl Barack Obama reformu zdravotního pojištění, Trump podporu domácích firem a protekcionismus a Biden velké veřejné investice do infrastruktury.
Nápad na tažení proti obchodním řetězcům, které údajně předražují potraviny, zní kontroverzně – v paměti je ještě nepovedená cenová kontrola ze 70. let minulého století, která ekonomiku spíše poškodila.
Čtěte také
Něco jsou úplné předvolební výmysly. Na mítinku v Nevadě slíbila Harrisová podpořit návrh na zrušení daní ze spropitného, což by se líbilo lidem z restaurací a hotelů. Je to slib převzatý přímo z Trumpova rezervoáru populistických slibů.
Naproti tomu Trump několik silných témat má. Kromě obligátního zastavení migrace, podpory domácích podniků a zavedení cel je to nově sázka na technologie a kryptoměny, což je věc, kterou si získal řadu podnikatelů a mladých lidí. Tradiční bohaté republikánské vrstvy přitom už dávno měl.
Výbor pro odpovědný federální rozpočet odhadl, že dosud zveřejněné návrhy Harrisové by zvýšily deficit skoro o dva biliony dolarů. To by musela někde vzít a byznysová komunita se logicky bojí, že by si pomáhala dalším zdaněním firem a bohatších lidí.
Harrisová navíc odnese to, až voliči zúčtují s Bidenovým dědictvím. A to není slavné – zadlužení Spojených států výrazně vzrostlo a lidé zchudli. Leckdo si pamatuje, že za Trumpa bylo líp. Kdo řeší, že Biden zdědil ekonomiku po covidové zátěži a do toho přišla válka Ukrajiny s Ruskem následovaná inflací?
Svět není spravedlivý a Trumpova kampaň si to náležitě užije. Proto je neprůstřelný a chytrý ekonomický program, který by oslovil třeba i umírněné republikány, nutností. Jinak to Harrisová opravdu nebude mít lehké.
Autorka řídí byznysový web Newstream.cz
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://plus.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.